home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9401
/
CSUCSPC.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1994-11-26
|
34KB
|
538 lines
@VFéltucat PC tesztje@N
@VCsúcsgépek@N
Tesztjeink sorában a Pentium megérkezéséhez idôzítettük a
csúcsgépek kategóriáját. A ""mindent bele" gépek fele
Pentiummal érkezett.
Ezennel felszabadítottunk minden gátat, nem korlátoztuk a
gépeket árral, processzortípussal. A minimális megkötés az
volt, hogy valami ""dögös" géppel jöjjenek, lehet az akár
Pentium is, hiszen ez ma a sláger. A választék -- az ôszi
bemutatóknak köszönhetôen -- elég gyér volt, mindössze
féltucat masina jött össze. A hazai Pentiumos választékból
három landolt a tesztlaborban, az Acer és az ALR nem jött
el, meg akirôl még nem is tudunk.
Persze nemcsak Pentiumból áll a világ, a másik három gép --
486DX2-vel -- sem tartozik a sereghajtók közé. Sokan
megnyalnák mind a tíz ujjukat, ha ilyennel dolgozhatnának.
Különlegességeket így is csomagoltak a gépek mellé, például
20 colos monitort, avagy RAID rendszerû háttértárat --
kinek mije volt kéznél, és mit tudott nélkülözni, hiszen ez
a kategória nem a kétfilléresek mezônye.
A gépek a legvegyesebb összeállításban érkeztek, mivel a
forgalmazók minimális követelményt se kaptak. A gépek egy
részében nem volt CD-ROM meghajtó, így ez a teszt kimaradt.
Gondoltuk, hogy a csúcsgépeken majd más teszteket is
kipróbálunk -- Windows NT, OS/2... A Windows NT-rôl annyit
tudtunk, hogy a Pentiumot kedveli, rajta gyorsabban fut.
Nosza, próbáljuk ki! Minden próbánk kudarcba fulladt... Az
OS/2 feltöltése sikerrel járt, de csak egy, elég üresen
érkezett gépet szabadítottunk meg a DOS-tól az OS/2
telepítéséhez. Azzal kísérleteztünk, hogy az Eurotesztet az
OS/2 alatt is lefuttatjuk. Nem jött össze. Az Euroteszt és
az OS/2 összeházasítása nem sikerült, pedig
""menyasszonyunk" eddig minden DOS-vôlegénynek tetszett...
(Az gépek neve alatt -- szokásunktól eltérôen -- nem
szerepelnek az egyes vizsgálati szempotok szerinti
helyezések, és kimaradt a pontozási sorrendet összefoglaló
táblázat. ùgy gondoltuk, az eltérô összeállítások miatt
nem lenne sportszerû az ilyen jellegû összevetés.)
@VCompaq Prolinea 5/60M@N
A Számalk által rendelkezésünkre bocsájtott géprôl elsô
ránézésre nem derül ki, hogy milyen masina, egyedül a
típusszám ötöse árulkodik arról, hogy ebben egy Pentium
motoszkál. A Compaqtól megszokott -- bár tesztjeinkben nem
nagyon szereplô -- teljesen egyszerû ProLineás külsôben egy
EISA alaplapba került az új CPU-t tartalmazó
processzorkártya.
A gépet szétszerelve biztonságot sugalló rend uralkodik a
belsejében. Az aktív alaplap fix helyén található a VGA
illesztôkártya, és szintén fix helyen a processzorkártya.
A memóriabôvítô kártya helye pillanatnyilag üresen
árválkodott, de ez azt jelzi, hogy lehet ezt a gépet még
tupírozni. A tápegység alatt kapott helyet az alaplaphoz
szervesen kapcsolódó perifériakártya, amely két soros
vonalat, egy párhuzamos illesztôt, billentyûzet-fogadót,
egy egérillesztôt, egy IDE-illesztôt, és végül egy
hang-interface-t tartalmaz. A tápegység ventilátora nem a
szokásnak megfelelôen hátul, hanem a tápegység gépbelsô
felôli részén hajkurássza a levegôt. A ház elsô lapján lévô
fôkapcsolóhoz menô kábelt egy mûanyag csatorna szigeteli,
így mondhatni hármas szigetelés védi a gépben turkálókat. A
géprôl lehagyták a reset- és a turbógombot, így csak a
fôkapcsolót lehet nyomogatni rajta. A resetgombra néha
szükség van, a turbógombot én sem érzem oly lényegesnek. A
sebességkijelzô pedig egyenesen felesleges lenne. A gépben
egyetlen floppymeghajtó árválkodik, a nagyméretû floppyt ma
már nem kedvelik, egyre több programot már nem is szívesen
adnak 5|1/4 colos lemezen. A lefaragás tehát nem túl
hátrányos. Mivel ez a ""Multimedia Edition" verziója a
gépnek, ezért a hátul található hanginterface-re egy a
géphez adott elosztót dughatunk, melybe jack csatlakozókkal
kapcsolhatjuk rá a hangkimeneteket, illetve a mikrofont,
melyet szintén mellékelnek a géphez.
A géphez egy Compaq Q-Vision 200-as monitor jár, amely
illik is ehhez a kategóriához, de sajnos nem tartózkodott
sokáig a tesztlaborban. Nagyon kellemes egy ilyen
nagyméretû képpel szembeülni. Igaz, méretes asztal is kell
hozzá, hiszen egy kicsit távolabbról célszerû szemlélni,
mint a 14 colosokat.
@VFuture@N
A videotonosok ebbe a Future nevû gépbe beleadtak (illetve
hozzáadtak) mindent, ami szem-száj ingere manapság. A
központi egység 486DX2-es, nem Pentium, de azért tud. A
monitora elbûvölô, 20 colos monstrum. Kaptunk hozzá egeret,
scannert, van benne CD-ROM olvasó, két merevlemez és egy
hangkártya. Kellemes kis összeállítás, és oly sokoldalú,
hogy azt hiszem, mindenkinek elkelne egy ilyen kiépítés az
asztalán. Ha az összeállítás gazdagságát és az árakat
összevetjük, úgy érzem, nem rossz vétel. Ha egy számmal
kisebb monitorral adják, akkor az ára még barátságosabb
lehet.
A masina szétszedése viszonylag könnyû, az elôlap lerántása
után két csavart kell eltávolítanunk ahhoz, hogy a
nagyméretû torony jobb oldali ajtaját kinyithassuk vagy
esetleg teljesen levehessük. A géphez így kellemesen
hozzáférhetünk. Hét periféria-fiókot találunk benne,
melybôl négyet elölrôl is elérhetünk, azaz kellemesen lehet
még bôvíteni. Nem is tudom hogy mivel, talán egy streamert
vagy egy MO drive-ot lehetne beletenni. Más talán már nem
is hiányzik belôle.
Az összeállításban volt egy rész ami furcsa, bár érthetô. A
hangkártya tud CD-ROM meghajtót vezérelni, ennek ellenére a
CD-ROM-hoz egy külön vezérlôkártyát építettek a gépbe. Az
egységet saját vezérlôvel szállítják, így tehát azzal
tették be. A gépet láthatólag a tesztre tupírozták fel,
mindkét merevlemez tartalmazta a bootot és a DOS-t.
A monitor... Fájlaljuk, hogy vissza kellett adni.
Csodaszépen rajzol, nagyszerû a mérete, igazán irigylendô
aki ilyennel dolgozik. Persze program és szöveg írásához
nem szükséges ez a nagy méret -- de kellemes volt.
A hangkártya segítségével kellemes zenét varázsoltunk a
hozzá adott két CD egyikérôl. A másikon multimédiás
programot kaptunk.
@Vi-base@N
Az Intel Pentiumos bemutatója után kaptuk meg egy rövid
idôre a masinát a Macrodától. Az Intel X-sorozatának egyik
tagjáról van szó. Ebben az összeállításban nemcsak az
""inside" van az Inteltôl, hanem minden, még a doboz is.
A konstrukciót, így a dobozt is alaposan átgondolták, mint
a Compaqnál, de míg az egy asztali gép, addig ez leginkább
egy szerver palotája. A hatalmas, kétventilátoros tápegység
(384 W teljesítménnyel) a doboz felsô részének nagy
területét uralja. A felsô rész homloklap felôli részére
kerültek a külvilág felé kapcsolatot tartó egységek: a
floppymeghajtók és a CD-ROM meghajtó. Ez a rész ajtóval
csukható, amely kulccsal zárható. Az ajtó védelmében kapott
helyet a kisfeszültségû bekapcsoló, a resetgomb és a
billentyûzetet engedélyezô/tiltó gomb. Mivel zárható
ajtóval védett, nem kulcsos kapcsolót alkalmaztak. Az
engedélyezett állapotot egy led jelzi. A kisfeszültségû
ki/be kapcsoló a monstrum 5 V-os áramkörét kapcsolja. A
tápegység hálózati fôkapcsolója a hátlapra került. Az
elôlapon kapott helyet egy kétsoros LCD. A bekapcsolási
ellenôrzésnél a tesztek számjelét ide írja ki a gép, majd
reklámízû szöveggel kiírja: ""Pentium TM / System Ready" Az
LCD kijelzôt tartó panelen egy SCSI ismétlô kapott helyet
abból a célból, ha a külvilág felé kapcsolatot tartó
egységek, vagy valamelyikük SCSI interface-szel
rendelkezik, akkor ne legyen beépítési probléma. A doboz
középtáján szántak jókora helyet az alaplapnak, s az ebbe
dugható kártyán csücsül a processzor. A processzort tartó
kártyán nem sokan kaptak helyet: a CPU, a hasonló méretû,
de hûtôborda nélküli buszvezérlô áramkör, és elenyészô
mennyiségû kiegészítô alkatrész. Az EISA buszrendszerû
alaplapot egy SCSI elosztó kártyával lehet kiegészíteni,
amely a gép aljában fiókokat kapott merevlemezek (maximum 8
db) kábeldzsungelét hivatott kiküszöbölni. A kártyák
rekeszét egy belsô fedôlappal is ellátták, így kettôs a
biztonság: dobozban egy másik doboz, abban van az
elektronika. Feltehetôen így kevésbé érzékeny a környezeti
zavarokra, s kevésbé zavarja a környezetet.
Sajnos az NT felpakolásánál kezdôdtek a bajok. Morgott,
hogy a CD-ROM nem SCSI vezérlôn keresztül csatlakozik a
géphez. Sebaj, jön a winchesterre való töltés, majd onnan a
telepítés. Az automatikus SCSI-felismerés azonosította a
vezérlôt, de akkor a CD-ROM meghajtó hiányában nem ment a
dolog. A DOS alatti CD-ROM olvasáshoz kézi telepítést kell
választani. Ekkor viszont már nem fogadta el a vezérlôt, s
végképp elakadtunk.
A gépet 15 colos monitorral és egy egyszerû billentyûzettel
kaptuk, de itt a fô hangsúly a gépen volt.
@VKomdex@N
A Komdex Silicon Valley által behozott összeállítás
feketére dukkózott magas toronyban érkezett, hasonlóan
fekete billentyûzettel és monitorral. A megjelenés tehát
elôkelô.
Az ismerkedések során a gép igen gyorsnak tûnt, ezért
elámultunk, amikor lefuttattuk az Eurotesztet. Rettenetesen
kevés pontot szedett össze, mindössze 4782-t. Itt valami
nem lehet rendben. Fordítva mûködik a turbógomb (volt már
rá példa tesztjeink során)? Nem, kiderült, hogy
turbógombnak nincs hatása a sebességre. A cég képviselôi az
átadáskor említették, hogy a Windows miatt egy kicsit
visszafogták a gépet, de ez sem lehet az oka, hiszen oly
alacsony a szerzett pont. Kiderült, hogy a belsô órája nem
jár jól. Az idôméréseket pedig a belsô órával végzi az
Euroteszt programcsomag. Az óra méricskélése során
kiderült, hogy bekapcsolt gép esetén az óra 3,06-szor
gyorsabban jár a kelleténél, a gép kikapcsolt állapota
esetén csupán 1,81-szeres a sietés. Táblázatunkban ezután
az adatokat 3,06-tal megszoroztuk. Az óra ilyen viselkedése
mindenesetre ronda dolog.
A Windows-teszt elakadt a gépen, bár maga a Windows fut. A
teszt feltehetôen egy olyan részt mozdít a Windowsban, amit
nem tud végrehajtani a processzor és az alaplap együttese.
A hiba többszöri futás után mindig ugyanúgy fagyasztotta le
a gépet, tehát nem véletlen zavarról van szó.
A sok gond után az elônyös oldalakról is kell szólni. A
bevezetôben említett nagy fekete tornyot igen kellemesen
lehet szétszedni. Az elôlap egy mozdulattal elôre
eltávolítható, alatta láthatók az oldallapot rögzítô
csavarok. Elég ôket feloldani, az oldallapok máris
kinyithatók. Belül hatalmas helyek állnak rendelkezésünkre.
A hét egységnyi perifériafiókból négyet az elôlap felôl is
elérhetünk. A házba egy házhûtô ventilátort már eleve
beépítettek, így a masinában most három méhkas zümmög, a
ház-, a tápegység-, és a CPU-ventilátor. Ezzel együtt nem
elviselhetetlen a zaj a gép körül. A házventilátor az
elôlapon alul levô rácsozaton át szívja be a levegôt, amit
az elôlapban levô szûrô tisztít meg. Nagyon szimpatikus
megoldás.
A billentyûzet elég nagyméretû, a monitort éreztük csupán
kicsinek a másik két egység mellett. A monitort szintén a
Komdex Silicon Valley jegyzi, és a cég 14 colosnál nagyobb
változatot is kínál, de most csak ilyet küldtek. A Viper
VLB meghajtókártya a benne lévô 2 Mbyte memóriával szintén
nagyobb ernyôt érdemelt volna. Ezzel együtt ez a kis
képernyô a maga nemében nagyon jó, szépen finoman rajzol.
@VNádor@N
A Nádor az utóbbi tesztjeinken rendre szerepelt, bemutatva
kínálatát. Amikor ezt a gépet elôvettük, azt hittük, hogy
az elôzô teszt masináját szedtük elô. Csalóka a ház. Ahogy
a Compaqnál, itt sem tudni elsô ránézésre, hogy mi van
belül.
Az alaplap persze már sokkal fontosabb, azon van a
486DX2-es processzor. A gép induláskor 7,8 Mbyte memóriát
jelez ki -- a 640 Kbyte és az 1 Mbyte közötti rész ki lett
tiltva (8192-384 = 7808).
A masina az elôzô tesztben már megismert szolid monitorral
vett részt a versengésben. A multkori tesztben hiányolt
kiegészítô programokat és a dokumentációt most megkaptuk,
ami látszik is a kedvezôbb értékelési pontszámon. Az
Euroteszt mérési eredmények a tesztben résztvevô másik két
486-os közelében vannak. Az alaplap jobb beállításával
biztosan lehet javítani az eredményeken, de ez
természetesen nem a mi feladatunk.
A gépben lévô 240 Mbyte-os Conner merevlemez ma még nem
tartozik a mindennapi kellékek közé, ugyanígy a VGA kártya
is a jobbak közül való. Megérdemelt volna az összeállítás
egy jobb monitort, legalább egy 15 colost, de méginkább egy
17 colos képátlójút.
A csúcsgépek küzül ez az összeállítás a legolcsóbb. Ha az
ár/teljesítmény viszonyt is figyelembe vesszük, érdemes
odafigyelni erre az összeállításra. Mindenesetre ajánlott
egy nagyobb monitorral rendelni, igaz, ez az árat növeli,
de a használhatóságot is!
@VPentacomp@N
A Pentacomp a versenyre két dobozt hozott. A tesztlaborba
ezzel került be az elsô RAID egység -- a Core cég
MicroArray nevû háttértára. Az öt merevlemezt tartalmazó
egység 8 bites SCSI-2 adapterrel csatlakozik a
számítógéphez. A MicroArrayt egy 25 MHz-es órajelû LR33000
RISC processzor vezérli. Az öt 2,5 colos IDE merevlemez
üzem közben cserélhetô. Természetesen egyszerre csak egy. A
csere után meg kell várni, hogy a rendszer visszaállítsa az
adatokat. A rendszer ugyanis hibatûrô, egy tároló kiesése
esetén az adatokat még kiolvashatjuk a MicroArray
egységbôl. A csere után a többi drive adataiból elôállítja
és felírja az új drive-ra a kiesett adatokat, majd újból
alkalmas arra, hogy hibamentesen dolgozzon tovább. A
regenerálás alatt a SCSI vonalon az adatok elérhetôk, a
rendszer nem esik ki. Kipróbáltuk, valóban így van. A
winchester visszatétele után a winchester fiókján lévô
resetgombot megnyomva a rendszer elvégzi az ellenôrzést.
Adatkiesést tapasztalt, így nekilátott dolgozni, amit a
vinyók lámpái jeleztek. Eközben indítottunk egy programot,
ami annak rendje és módja szerint dolgozni kezdett, mintha
mi sem történt volna. A rendszer megnyerôen bizonyította
hibatûrô voltát. Abban az esetben, ha egyszerre két fiókot
tépünk ki belôle, akkor természetesen már nem tud mit
kezdeni. A MicroArrayben helyet kapott egy CD-ROM olvasó
is, így komplett háttértárnak mondhatjuk a majd' PC
nagyságú dobozt. Esetleg a streamert hiányolhatja valaki,
de erre nincs igazán szükség, mivel a rendszer legfôbb
jellegzetessége a hibatûrô volta, így az idônkénti
streamerre való mentegetésnek nincs jelentôsége. Ideális
server-háttértár a MicroArray.
Egy kicsit úgy érezhetô, hogy a Pentacomp gép
elhomályosodik a MicroArray mellett. Maga a PC is tempós
darab, de eredményei az elsô futás során csupán egy jó
486-osra emlékeztettek. A tesztet a gépben levô SCSI kártya
cache-ének bekapcsolt állapotában való futtatásakor jócskán
megugrott a pontszám. Ennek eredményét külön oszlopban
hozzuk, érzékeltetve azt, hogy mennyit számít -- és hol
segít -- a hardveres lemezcache.
A monitor igen kellemesen egészítette ki az együttest. A 17
colos méretû képet nagyon jólesik nézegetni, sokkal kevésbé
zavarja a szemet, mint a kisebbek. Ez persze a felbontás
minden áron való növelése miatt van, hiszen a 800x600-as
felbontás 14 colos képernyôn már finomabb képet ad a
szokásos monitormaszkoknál, így az eredmény néha rosszabb,
mintha kisebb felbontásban dolgozunk.
A gép belsejével volt egy kis problémánk. A kellemes
hardver elemek igen rossz környezetet fogtak ki. A ház nem
ezekhez az elemekhez való. Az alaplapon levô CPU-ventilátor
miatt fölé nem lehetett tenni a hosszú SCSI kártyát, az
csak olyan helyre fért el, ahol viszont már nem volt
távtartó a kártyához, így az lifegett. Igaz, a cache
memóriák így igen közel kerültek a házventilátorhoz. Ez
utóbbi igen hasznos jószág egy ilyen felpörgetett
masinában.
A gépre megpróbáltuk feltenni az OS/2-t. Sikerült is
felgyûrni kis kéz- és lábtechnika segítségével. Minden
rendben volt addig, mígnem az Eurotesztet kívántuk
kipróbálni az OS/2 alatt. Nem sikerült, s az NT-vel való
hosszas viaskodás után nem is maradt kedvünk annak
kiderítéséhez, hogy az OS/2, a gép, vagy a ""felgyûrés"
volt a hibák oka. Maradunk a DOS alatti tesztelésnél.
@VCHIP-TIPP@N
A csúcsgépek tesztjével egy kis áttekintést nyújthatunk
arról, hogy mit lehet elképzelni egy ""dögös" géprôl. A
processzora 486, de lehetôleg DX2, esetleg Pentium legyen.
Belsô memóriája minimum 32 Mbyte legyen, de ha lépést
akarunk tartani az újabb 32 bites Microsoft
fejlesztésekkel, fel kell készülnünk a 128 Mbyte-ra való
bôvítésre. Háttértárként egy RAID, hogy ne kelljen
bíbelôdni adathalmazaink lementésével. Persze kapacitása ne
csak fél giga legyen, mint a beküldötté, rendeljünk
legalább 2, vagy 5 gigásat. Mire bekapcsoljuk, a Corel
ábráit már csak ilyen háttértáron tudjuk eltenni.
Elengedhetetlen természetesen egy CD-ROM olvasó, hogy az
újabb programjainkat be tudjuk tölteni a gépünkbe. Lehet,
hogy a 7-es DOS már csak CD-n lesz kapható!? Ne
feledkezzünk meg egy jó hangkártyáról sem, hiszen ma már az
EDLIN programot is multimédia opcióval egészítik ki, amely
egy rossz leütés esetén a Sors szimfóniából játszik el egy
tételt. (A béta verzióban a zeneszó alatt nem tudunk újabb
karaktert bebillentyûzni.) Ha nem akarunk elszigetelôdni és
elidegenedni(!) embertársainktól, akkor a gépbe feltétlenül
rendeljünk egy faxmodem kártyát, hogy nem létezô
telefonvonalunk igénybevételével kapcsolatot tudjunk
teremteni más csúcsgépek tulajdonosaival, és a CT BBS-sel.
Végül, de nem utolsósorban a monitor kiválasztására kell
ügyelnünk. Egy csúcsgéphez már ne is keressünk 14 colos
monitort. Ahhoz és természetesen legfôbb kincsünkhöz, a
szemünkhöz legalább 17 colos dukál. Ne ezen spóroljunk, ma
még inkább az operatív tárból hagyjunk ki 8 Mbyte-ot a
monitor javára! Meglátják -- ha még nem romlott el a szemük
--, megéri. (A Philips multimédia monitorok ára még talán
többeknek elérhetô. Ilyet most sajnos nem kaptunk egy
géphez sem, így nem tudjuk bemutatni, de ajánlani igen.)
A csúcsgépek nem széria összeállítások, majd' mindegyik cég
a teszt részére rakta össze a gépet. Ezeket az egyéni
igények és talán az elôzô rész ajánlásai alapján kell
megrendelni. Nem kívánunk egy céget sem kiemelni, mert
mindegyik érdekeset hozott valamely részben. CHIP-TIPP-et
így nem adunk ki e tesztünkben.
@KKrizsán György@N
┌──────────────────────────────────────────────────────────┐
│ @VA Pentium processzor@N │▒
│ │▒
│ A 486-os processzor után következô állomás -- az Intel │▒
│ képviselôi szerint -- a jogvédelem miatt nem az 586, │▒
│ hanem névvel nevezve: Pentium (ejtsd: pentium). A │▒
│ régen várt processzor megérkezett, és az Intel hazai │▒
│ képviselôje, az Elbatex nagymennyiségû információval │▒
│ látta el szerkesztôségünket. Ezek segítségével készült │▒
│ ez a rövid összefoglaló. │▒
│ │▒
│ A processzor a leírások szerint teljesen kompatibilis │▒
│ programozás szempontjából az Intel 8086/88-tól a │▒
│ 486DX2-ig az egész eddigi családdal, lévén annak │▒
│ legújabb tagja. Ezt a kompatibilitást sokan kétségbe │▒
│ vonják, de ez majd a felhasználói próbák során derül │▒
│ ki, eddig bizonyíthatóan nem találtak hibát a │▒
│ kompatibilitásban. Mások szerint a második generációs │▒
│ RISC (Reduced Instruction Set Computer) és a CISC │▒
│ (Complex Instruction Set Computer) keverékeként elôállt │▒
│ CPU összeköti a PC-ket és a Workstationöket, kitöltve a │▒
│ köztük lévô szakadékot. │▒
│ │▒
│ Nézzük, mit is tud a maximálisan 3,2 ampert felvevô és │▒
│ 3,1 millió tranzisztort tartalmazó processzor! A 0,8 │▒
│ mikronos, BiCMOS technológiájú chip egy 273 lábú 55x55 │▒
│ mm-es kerámiaházban kapott helyet. Két változatban, 60 │▒
│ és 66 MHz-es órajelfrekvenciával került piacra. A │▒
│ processzor 32 bites, de 64 bites adatbusszal és 32 │▒
│ bites címbusszal rendelkezik. A memóriaszervezô egység │▒
│ (MMU) a 386-os és 486-os processzorokból származik, │▒
│ azok továbbfejlesztése, így azokkal kompatibilis. A │▒
│ memórialapok mérete opcionálisan megadható. A CPU │▒
│ belsejében 8 Kbyte-os kód- és ugyanekkora adatcache │▒
│ segíti a tempós mûködést. Az adatfeldogozást két │▒
│ pipeline integer aritmetika végzi. A lebegôpontos │▒
│ mûveleteket egy szintén pipeline technikát alkalmazó │▒
│ lebegôpontos egység dolgozza fel. A lebegôpontos egység │▒
│ felülrôl kompatibilis az eddigi családtagok │▒
│ lebegôpontos egységeivel. Ez csak │▒
│ programkompatibilitást jelent, mert a CPU ezen áramköri │▒
│ részét teljesen újratervezték a konstrüktôrök. A CPU │▒
│ felkészült a multiprocesszoros üzemmódra. Öntesztelô │▒
│ és hibafelderítô kiegészítésekkel látták el a buszokat │▒
│ és a mûveletvégzô egységet. Ezek röviden a Pentium │▒
│ fontosabb tulajdonságai -- általánosságban. Most nézzük │▒
│ ugyanezt részletesebben! │▒
│ │▒
│ Az adatbuszt a gyorsabb adatáramlás érdekében │▒
│ kibôvítették 64 bitesre. Míg az 50 MHz-es 486-os │▒
│ adatátviteli sebessége 160 Mbyte/s, addig a 66 MHz-cel │▒
│ ketyegô Pentium 528 Mbyte/s értéket ér el, ami │▒
│ láthatólag nem csak az órajel-frekvencia növelésébôl │▒
│ származik. A buszvezérlô burst üzemmódban tudja │▒
│ vezérelni a memóriát olvasás és visszaírás esetén. A │▒
│ memóriaszervezô 2 és 4 Mbyte-os memórialapok opcionális │▒
│ kezelésére is felkészült. │▒
│ │▒
│ Míg a 486-osokban egy cache van, addig a Pentiumban egy │▒
│ 8 Kbyte-os kódcache és egy 8 Kbyte-os adatcache │▒
│ dolgozik -- egymástól függetlenül. A cache-eket │▒
│ kiegészíti egy-egy TLB (Translation-Lookaside-Buffer) │▒
│ egység, amely a lineáris címeket fizikai címekké │▒
│ alakítja. Az adatcache a MESI protokoll (Modified, │▒
│ Exclusive, Shared or Invalid) szerint dolgozik. Ennek │▒
│ lényege, hogy a cache négy állapotban lehet, amelyet │▒
│ két bit jelez. Az egyes átmenetek jelentenek egy-egy │▒
│ szükséges akciót, mint például visszaírást. A │▒
│ processzorban egy úgynevezett snooping eljárás is │▒
│ mûködik, amely ""kiszimatolja", hogy a cache-ben lévô │▒
│ adat érvényes-e. Ez különösen a többprocesszoros │▒
│ üzemmódban lényeges. A szimatolás a különbözô │▒
│ buszciklusok alatt megy végbe, azaz ha a processzor │▒
│ érzékeli, hogy a cache-ben lévô adat fizikai címére │▒
│ írás történt, azt jelzi a cache-ben. A kódcache mellett │▒
│ dolgozik a Branch Target Buffer, amely a korábban │▒
│ végrehajtott elágazásokat tartalmazza. Az elágazások │▒
│ elôre jóslásával a cache hatásfoka növelhetô. │▒
│ │▒
│ A két aritmetikát tartalmazó mûveletvégzô egységet │▒
│ szuperskalár technológiának nevezik. A két ALU-ban egy │▒
│ órajel-ütem alatt párhuzamosan két -- egyébként egymást │▒
│ követô -- utasítást lehet egyszerre feldolgozni. Ehhez │▒
│ természetesen úgy kell megírni a programot │▒
│ (assemblerben) vagy olyan fordítót kell használni, │▒
│ amely ezt a lehetôséget kiaknázza. Sok esetben enélkül │▒
│ is adódik lehetôség arra, hogy egymás után következô │▒
│ utasításokat találjon az utasításdekódoló egység. │▒
│ Ezeket rögtön egymás mellé tudja sorolni, így a │▒
│ mûveletvégzés ideje felére csökken. A CPU-ban │▒
│ elhelyezkedô két utasításfeldolgozó egység azonban nem │▒
│ teljesen szimmetrikus. Az ""U" egység a teljes │▒
│ utasításválaszték feldolgozására alkalmas, míg a ""V" │▒
│ jelû ALU csupán integer utasításokat és a │▒
│ regisztercsere utasításokat tudja elvégezni. A │▒
│ mûveletvégzés a két egységben elméletileg egyszerre │▒
│ történik, de az ""U" egység eredménye elôbb áll │▒
│ rendelkezésre, így a ""V" egység azt fel tudja │▒
│ használni. Egyes utasításokat felgyorsítottak, így a │▒
│ JMP, CALL, RET PUSH és MUL utasításvégrehajtási idején │▒
│ faragtak. │▒
│ │▒
│ Az átdolgozott lebegôpontos egység új, optimált │▒
│ algoritmusokat tartalmaz jónéhány mûveletre. Az egység │▒
│ az IEEE 754-es számábrázolást alkalmazza, amely 80 │▒
│ bites. Az osztásra, szorzásra és összeadásra saját │▒
│ célhardvert építettek az FPU-ba. Ezek hatására a │▒
│ lebegôpontos mûveletek elvégzése jelentôsen │▒
│ felgyorsult. Ez teszi lehetôvé a grafikai │▒
│ alkalmazásokban való szélesebb körû elterjedését. │▒
│ │▒
│ A Pentium utasításkészlete tartalmaz multiprocesszoros │▒
│ üzemmódot támogató utasításokat. Két vagy több Pentium │▒
│ mûködhet egy rendszerben, amelyek a Memory Access │▒
│ Ordering (memóriaelérés elrendezés) technika szerint │▒
│ dolgoznak együtt. │▒
│ │▒
│ A processzor belsô adatvédelme a nagyszámítógépes │▒
│ központi egységek technológiájától származtatható. Az │▒
│ egyik eleme ennek a funkcionális redundanciaellenôrzés │▒
│ (FRC -- Functional Redundancy Check)). A mûveleteket │▒
│ egy ellenôrzôprocesszor követi, az eredményeket pedig │▒
│ egy összehasonlító logika figyeli, amely hibás mûködés │▒
│ esetén riaszt. A másik fô védelmi eszköz az adatok │▒
│ paritással való védelme. Az adatokat byte-onként látják │▒
│ el paritással, és ez az adat processzorban bejárt útját │▒
│ végigkíséri. A címbuszt is ellátták paritásvédelemmel. │▒
│ │▒
│ A Pentium mellé egy sor kiegészítô alkatrészt is │▒
│ kidolgoztak a konstruktôrök. Ilyen például a 82496-os │▒
│ típusszámú cache-vezérlô és az ehhez illeszkedô │▒
│ cache-RAM (típusszáma 82491). A Pentiummal együtt │▒
│ javasolt PCI (Peripheral Component Interconnect) │▒
│ buszrendszer illesztését és a memóriavezérlést a 82430 │▒
│ PCIset Cache/Memory Controller (PCMC) látja el. Ez a │▒
│ chipkészlet a 256/512 Kbyte cache és a 2-192 Mbyte │▒
│ memória, valamint a 33 MHz-es PCI busz vezérlésén kívül │▒
│ ISA vagy EISA busz vezérlését is megoldja. │▒
│ │▒
│ A fejlesztôk az Intelnél már a P6-oson -- nincs még │▒
│ jobb neve (a Sextiumtól idegenkednek) -- és a P7-esen │▒
│ dolgoznak, de a Pentium család teljes kifejlesztése még │▒
│ odébb van. Tervezik a 100 MHz-es változatot, az │▒
│ overdrive processzorokat és a 3,3 voltos (notebook) │▒
│ verziókat. Nincs megállás! │▒
└──────────────────────────────────────────────────────────┘▒
▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒▒